MESTSKÝ ÚRAD V ŽILINE

Materiál na rokovanie pre
Mestské zastupiteľstvo v Žiline

								

Číslo materiálu: _____/2011

K bodu programu

Možnosti riešenia Odpadového hospodárstva mesta Žilina na roky 2012 až 2020

Materiál obsahuje: 				      		Materiál prerokovaný:

1.	Návrh na uznesenie					KF, KÚPaV, KSZaB,		
2.	Dôvodová správa						KŽP				
3.	Materiál

Predkladá: 

Ing. Dušan Petrík
prednosta MsÚ

Zodpovedný za vypracovanie:

Ing. Andrej Vidra
vedúci odboru životného prostredia

Žilina, september 2011

NÁVRH NA UZNESENIE

Uznesenie č......./2011

Mestské zastupiteľstvo v Žiline

I.	schvaľuje  

1.	materiál Možnosti riešenia Odpadového hospodárstvo mesta Žilina na roky 2012 až 2020.

DÔVODOVÁ SPRÁVA

V materiáli je uvedený súčasný stav odpadového hospodárstva v meste Žilina ako aj varianty riešenia a  odporúčanie  najvhodnejšieho  riešenia Odpadového hospodárstva mesta Žilina do budúcnosti v súvislosti s legislatívou – národnou a  európskou – platnou v oblasti nakladania a zneškodňovania odpadov a legislatívou, ktorej platnosť sa očakáva v najbližších rokoch.    

Súčasný stav odpadového hospodárstva mesta Žilina

SKLÁDKOVANIE ODPADOV

Využívaná  metóda zneškodňovania odpadu v súčasnosti je skládkovanie. Skládka odpadov sa nachádza v katastri Žilina v prímestskej časti Považský Chlmec podľa triedy skládky odpadov zaradená ako skládka odpadov na odpad, ktorý nie je nebezpečný.
Rozloha skládky: 112 808,0 m2 a voľná  kapacita skládky je: 100 000 m3 stav k 31.12. 2010
Súčasné ukladanie odpadu – pracovný pás s denným hutnením, navážanie zeminy,  rekultivačná vrstva vysadená porastom nízkych kríkov. Odvod skládkových plynov je pasívne pomocou vertikálnych drénov a vrtov. Aby nedochádzalo k nekontrolovateľným únikom priesakovej kvapaliny z telesa skládky  táto je odvádzaná systémom drenáží  mimo telesa skládky do čističky odpadových vôd. Zrážková voda, ktorá spadne na upravené obvodové izolačné valy je zo skládky odvedená žľabmi na zrážkovú vodu. 
Zber a prepravu komunálnych odpadov, drobných stavebných odpadov, ich zneškodňovanie ako aj zber vyseparovaných zložiek odpadov a ich zhodnocovanie na území Mesta zabezpečuje Spoločnosť T+T, a.s. , Andreja Kmeťa 18, 010 01 Žilina, ktorá má na uvedenú činnosť uzatvorenú zmluvu s mestom v súlade s § 39 ods.7 zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Zmluva je uzatvorená na dobu určitú, počas prevádzky skládky na TKO v P. Chlmci.
Odvoz je zabezpečovaný zo zberných nádob  s obsahom 110, 120, 140 a 240 litrov, 1100 l kontajnerov ako aj veľkokapacitných kontajnerov s obsahom 5 až 7 m3 (jarné a jesenné čistenie, cintoríny, záhradkárske osady a pod.). Odvoz odpadu je uskutočňovaný denne 7 vozidlami na TKO, 3 vozidlami na separovaný zber, 2 vozidlami na VKK. Spoločnosť tiež zabezpečuje vyprázdňovanie malých smetných nádob – 1 vozidlo a dozber nadrozmerných odpadov 2 vozidlami 1x za 2 týždne.
Spoločnosť T+T, a.s. prevádzkuje tiež zariadenie na zhodnocovanie odpadov Kompostáreň Žilina - Považský Chlmec, kde spracováva zelenú hmotu z verejnej mestskej zelene v objeme 650 – 700 t/rok. Produktom je kompost, ktorý vzniká termickým kvasením usmerňovaný prevzdušňovaním zmesi prehadzovaním. Kompost potom slúži ako prirodzený substrát pre rastliny slúžiaci na rekultiváciu trávnych porastov v parkoch, na sídliskách ako aj okrasných záhonov v centrálnej mestskej zóne či v okrajových častiach mesta Žiliny. 

ODBER KOMUNÁLNYCH ODPADOV Z MESTA ŽILINA 
Prehľad tvorby odpadov z mesta Žilina v roku 2010
Názov odpadu	Číslo odpadu	Kategória odpadu	Množstvo odpadu
spolu v tonách
na 2 des. miesta	
Odpadové farby a laky obsah. organické rozpúšťadlá	08 01 11	N	6,53	
Odpadový toner do tlačiarne obsahujúci nebezpečné látky	08 03 17	N	0,10	
Nechlórované minerálne motorové, prevodové oleje	13 02 05	N	0,80	
Kompozitné obaly	15 01 05	O	23,62	
Zmiešané obaly	15 01 06	O	14,38	
Obaly obsahujúce zvyšky nebezpečných látok	15 01 10	N	2,94	
Absorbenty, filtračné materiály, vrátane olejových filtrov	15 02 02	N	0,23	
Opotrebované pneumatiky	16 01 03	O	7,68	
Vyradené zariadenia obsah. N látky (žiarivky, výbojky)	16 02 13	N	0,17	
Alkalické batérie 	16 06 04	O	0,11	
Zmesi betónu, tehál, obkladačiek, dlaždíc a keramiky	17 01 07	O	416,28	
Zemina a kamenivo	17 05 04	O	449,14	
Výkopová zemina	17 05 06	O	47,72	
Papier a lepenka	20 01 01	O	512,11	
Sklo	20 01 02	O	482,53	
Šatstvo	20 01 10	O	0,11	
Vyradené zariadenia obsahuj. chlórfluórované uhľovodíky	20 01 23	N	21,83	
Batérie a akumulátory	20 01 33	N	3,31	
Vyradené el. zariadenia obsahujúce N časti	20 01 35	N	29,05	
Vyradené el. a elektronické zariadenia	20 01 36	O	26,03	
Plasty	20 01 39	O	121,86	
Kovy (obaly z kovu)	20 01 40	O	7,18	
Biologicky rozložiteľný odpad	20 02 01	O	560,46	
Zemina a kamenivo	20 02 02	O	3,66	
Zmesový komunálny odpad	20 03 01	O	25 712,18	
Odpad z čistenia ulíc	20 03 03	O	268,65	
Objemný odpad	20 03 07	O	2 278,93	
			30 997,58	

SEPARÁCIA ODPADU:

Obyvatelia Mesta sú zapojení do systému separovaného zberu zavedeného mestom Žilina a separujú odpady podľa zbieraných komodít a umiestňujú ich do vyhradených a farebne 
rozlíšených zberných nádob. Ide o nasledovné komodity -  papier,  plasty, sklo,  kovové obaly a kompozitné obaly (TetraPack) a na každú je stanovený vývozný cyklus. 
Spracovanie uvedených komodít je realizované v zariadení na zhodnocovanie odpadov činnosťou R12 a R13 v  Zberni odpadov s triediacou linkou Žilina - Považský Chlmec kde pracuje 15 ľudí v 2- zmennej prevádzke.
V roku 2010 už bolo pomocou separovaného zberu vytriedených 1 147 ton sledovaných komodít (sklo, plasty, papier, kovy a kompozitné obaly), pričom záväzné plnenie v zmysle zmluvy s Recyklačným fondom pre rok 2010 je 406 ton separovaných komodít.

Separované odpady Mesta Žilina za 2010 (projekt RF)		
komodita	množstvo v tonách	Odberateľ	Výkupná cena EUR/tona                     (rok 2010)	
kompozitné obaly (TETRA PAK) 	23,620	KURUC COMPANY spol. s r.o., Veľké Lovce	0 €	
plasty	121,861	General Plastic, s.r.o. pre Slovenský hodváb, a.s.	10 € - 470 €	
sklo	482,530	VETROPACK NEMŠOVÁ, s.r.o., Nemšová	29 €	
papier a lepenka	512,110	Zberné suroviny, a.s., pre Mondi Swiecie (PL)	10 € - 55 €	
kovové obaly	7,180	Zberné suroviny, a.s., pre CMC Zawiercie (PL)	100 € - 250 €	
SPOLU	1147,301			

Separovaný zber je pre Mesto finančne veľmi náročný a stratový, ročne naň Mesto vynakladá približne 315 000 €. Ročný príspevok z Recyklačného fondu bol na úrovni cca. 15 000 €. Podľa nášho názoru je celý systém v rámci separovaného zberu a následného zhodnocovania vyseparovaných komodít zle nastavený a pre mestá a obce je vysoko stratový a zároveň zo zákona povinný. Najväčšie príspevky z Recyklačného fondu dostavajú hlavne koncoví spracovatelia, ktorí svoje produkty aj finalizujú na trhu, ďalší zdroj príjmov, a zároveň ceny za ktoré odoberajú vyseparované komodity sú veľmi nízke, ak nie nulové. Problém je aj to, že sú to zväčša monopolní spracovatelia, teda neexistuje konkurenčné prostredie, a ceny si určujú podľa seba. V minulosti sa niektoré komodity odoberali bezplatne a pri niektorých sa dokonca aj spracovateľovi za odber platilo.  

V súčasnosti je realizáciou separovaného zberu, pomocou zberných dvorov a kompostárne vyseparovaných a zhodnotených 7% odpadov  (cca. 2 170 ton) z celkového množstva netriedených komunálnych odpadov, zvyšných 93% odpadov je ukladaných na skládke v Žiline – Považskom Chlmci.

Zberné dvory – prevádzkovateľom je T+T, a.s.  Nachádzajú sa na skládke v Považskom 
Chlmci a  v Žiline na  ul. Jánošíkova. Mesto Žilina umožňuje fyzickej osobe – občanovi 
odovzdať bezplatne na základe predloženia občianskeho preukazu objemný odpad do 500 kg 
ročne na jednu bytovú jednotku, pričom náklady na dopravu si pôvodca odpadu hradí sám. 
Ide o vyradené elektrické a elektronické zariadenia, žiarivky a výbojky,  autobatérie, monočlánky, akumulátory, - druhotné suroviny (papier, sklo, PET fľaše, plastové fólie, TETRA PAK, kovové obaly),  motorové, prevodové oleje, obaly z olejov,  farby, lepidla, obaly z farieb,  pneumatiky,  veľkorozmerný odpad (nábytky, zariadenia, koberce, ...), drobný stavebný odpad (obklady, dlažby ... do objemu 1 meter kubický). 

Vynaložené náklady za rok 2010 v eurách :

	€	
Vývoz KO obyvatelia	1 547 236,63	
Vývoz KO firmy	1 004 180,86	
Vývoz separovaný zber 	           314 101	
Uloženie odpadov *	           141 303	
Vývoz VKK cintoríny	118 353,08	
Vývoz VKK prímest. časti	52 808,06	
Vývoz VKK P. Chlmec	19 279,12	
Prevádzka zberných dvorov	95 347,44	
Vývoz objemových odpadov	56 672,06	
Zmesový KO	9 652,81	
Jarné čistenie	                87 011,7	
Jesenné čistenie	93 022,35	
Odpad Chrasť	                    169,4	
Spolu	3 539 137,51	

*poplatok podľa zákona 17/2004 

Možnosti riešenia Odpadového hospodárstva mesta Žilina do budúcnosti:

-	Skládkovanie, 
-	termické zneškodňovanie, 
-	intenzifikácia separácie, triedenie odpadov a následné skládkovanie.

I. VARIANT - SKLÁDKOVANIE

1. skládka TKO v Považskom Chlmci  - prevádzkovateľ T+T, a.s., Andreja Kmeťa 18, 010 01 Žilina 

  -  kapacitná životnosť je asi do roku 2013 (NOVÁ KAZETA), pri nezmenenom množstve ukladania odpadu.
  
Výhody:
-	nie sú potrebné investície na nové technológie, 
-	netreba meniť existujúci systém zberu, nakladania a zneškodňovanie TKO.

Nevýhody:
-	neprogresívny spôsob,
-	časové obmedzenie z pohľadu legislatívy a kapacity,
-	riešenie problematiky s odpadmi na krátke obdobie,
-	ekologická záťaž do budúcnosti.

2. skládky TKO v iných mestách 

- Čadca – Podzávoz, prevádzkovateľ JOKO - Jozef Kondek a syn, Pribinova 16  ČADCA 
-  kapacitná životnosť do roku 2050 s ročným ukladaním 8 000 t odpadu, v súčasnosti sa ukladá 20 000 t/rok, čím je životnosť znížená,
- slúži pre Turzovku, Čadcu, časť regionu Púchova a Považskej Bystrice.

- Martin – Kalnô – prevádzkovateľ Brantner Fatra s.r.o., s účasťou mesta Martin
- životnosť skládky do 2011, v budúcnosti sa počíta s rozšírením

-	Matúšova baňa – prevádzkovateľ Obec Kláštor pod Znievom, M. Čulena 181, Kláštor pod Znievom 
- životnosť do 2030

-	Hnilisko – prevádzkovateľ Technické služby Turčianske Teplice
 - životnosť do 2058

-	Bytča – Betliarky – Maršová – prevádzkovateľ T+T, a.s., Andreja Kmeťa 18, Žilina
-	 životnosť do 2020 s ukladaním odpadu 15 000 t/rok

-	Rajec – Koľadová – Rajec – prevádzkovateľ Združenie Rajeckého regiónu,
-	životnosť do 2015

-	Semeteš – nová skládka vo výstavbe, ročne sa môže uložiť 10 000 ton. Z toho 5 000 ton združenie obcí z mikroregiónu Kysúc. 

Výhody:
-	nie sú potrebné investície na nové technológie, 
-	zabezpečenie vývozu a zhodnocovanie odpadu, zneškodnenie odpadov typu O, zber nebezpečných odpadov.

Nevýhody:
-	zvýšenie poplatkov za odpad pre obyvateľov,
-	zvýšené náklady na dopravu,
-	nedostatočné strojové vybavenie,
-	neriešený BRO,
-	obmedzená kapacita – životnosť skládok by sa výrazne znížila dodávkou odpadu z mesta Žilina, 
-	neprogresívny spôsob,
-	ekologická záťaž do budúcnosti.

3. vlastná skládka TKO, prípadne regionálna skládka TKO v spolupráci s VÚC, prípadne inými  samosprávami
Vybudovaním vlastného systéme zberu, zvozu, zhodnotenia a zneškodnenia TKO by sa Mesto stalo do určitej miery nezávislé od iných subjektov. Hlavným problém je vysoká finančná náročnosť. Aby  Mesto vybudovalo systém nakladania s TKO podobný tomu aký je dnes a zároveň bol udržateľný aj do budúcnosti (z pohľadu legislatívy) bolo by na to treba finančné prostriedky v objemu zhruba 25 až 30 mil. € (zberné nádoby v Meste cca. 11 000 ks, zberné autá 7 ks TKO a 3 ks separovaný zber, 2 ks zber nadrozmerných odpadov, VKK kontajnery, dotrieďovcia linka na separovaný zber, kompostáreň, automatická triediaca linka na TKO, skládka TKO, prípadne inertného odpadu). Vo finančnom odhade nie sú zahrnuté potrebné pozemky a  stavby. 

Výhody:
-	samostatnosť, nezávislosť na iných subjektoch,
-	predpokladané nižšie náklady na odpadové hospodárstvo.
Nevýhody:
-	určenie lokality, Územný plán Mesta nepočíta so skládkou na TKO,
-	nedostatok finančných prostriedkov,
-	náklady na výkup pozemkov,
-	vysoké investície na nové technológie, 
-	investície do  strojového vybavenia,
-	neprogresívny spôsob,
-	ekologická záťaž do budúcnosti.

II. VARIANT - TERMICKÉ  ZNEŠKODŇOVANIE

Existujú rôzne spôsoby termického zneškodňovania odpadov, od „klasického“ spaľovanie (rotačné pece, roštové pece – zámer VAS, s. r. o.), pyrolýza, splyňovanie a splyňovanie v plazmovej peci. Proces spaľovania skládok je veľmi zložitý a je súhrnom viacerých reakcií. Tuhý odpad pôsobením tepla nehorí ani v prítomnosti kyslíka. Vzniknuté prchavé produkty pyrolýzy reagujú s kyslíkom a potom sa vznietia, t.j. nastáva horenie plameňom. Teplo uvoľnené pri plameňovom horení vyvoláva sekundárne pyrolýzu zvyšku tuhého materiálu, alebo prebieha jeho oxidácia, pretože obsahuje viac uhlíka. Nastáva tlenie – bezplameňové horenie. 
Z hľadiska spaľovacích vlastností delíme odpady :
-  dobre spáliteľné - niektoré priemyselné odpady, ktoré sa podobajú komunálnym odpadom, t.j. textilný odpad, obalový materiál, lepenka, fólie a pod. 
- ťažko spáliteľné odpady treba miešať s dobre spáliteľnými v pomere, ktoré zaručí trvalé horenie zmesí. K ťažko spáliteľným odpadom patria napr. plasty a chemické látky obsahujúce fluór, chlór a pod., galvanizačné kaly a iné toxické odpady, ktoré pri spaľovaní za vysokých teplôt slinutím vytvárajú trosku, ktorá chemicky viaže toxické zložky a je vo vode nerozpustná

Spaľovne v okolí:

- Kysucké Nové Mesto – prevádzkovateľ A.S.A. Slovensko, s.r.o., odštepný závod Žilina 
– spaľovanie priemyselného odpadu,
- kapacita 312 kg/hod, 1 500 t/rok

- Mojšová Lúčka – V.A.S. s.r.o. Mojšová Lúčka
-	spaľovanie kafilérických tukov,
-	kapacita 440 kg/hod.

- Čadca – Kysucká nemocnica s poliklinikou
	- spaľovanie nemocničného odpadu
	- kapacita 120 kg/hod

- Martin – Univerzitná nemocnica Martin
	- spaľovanie nemocničného odpadu
	- kapacita 98 kg/hod

- Ladce – Považská cementáreň a.s. Ladce– zariadenie na spoluspaľovanie odpadov
	- Kat. číslo odpadu kapacita 
130 205 nechlórované minerálne motorové, prevodové a mazacie oleje – 100 t/rok 
130 307 nechlórované minerálne izolačné a teplonosné oleje - 100 t/rok 
130 502 kaly z odlučovačov oleja z vody - 10 t/rok 
130 506 olej z odlučovačov oleja z vody- 10 t/rok 
150 202 absorbenty, filtračné materiály vrátane olejových filtrov inak nešpecifikovaných, 
handry na čistenie, ochranné odevy kontaminované nebezpečnými látkami - 10 t/rok 
150 203 absorbenty, filtračné materiály, handry na čistenie a ochranné odevy
iné ako uvedené v 15 02 02 - 10 t/rok 
Glyceríny - 72960 t/rok 
160 103 opotrebované pneumatiky - 10 000 t/rok 
Mäsokostná -múčka 46 080 t/rok
Živočíšne tuky – 4,6 t/hod.
91 210 – 8,0 t/hod. 
TAP BIO - 6,0 t/hod

Spaľovne TKO sú dnes v prevádzke v Bratislave a Košiciach, ide o staršie zariadenia a bez modernizácie a zmeny systému zberu a triedenia odpadov nebudú môcť v súčasnej podobe dlhodobo existovať. O ich vysokej energetickej, a teda aj finančnej náročnosti,  hovorí aj to, že ročný poplatok na jedného obyvateľa v BA je približne 50 € a v KE 38 €. 

Spaľovňa TKO v priestoroch VAS s. r.o. M. Lúčka: 

V zámere, ktorý predstavila VAS s. r.o. a predstavuje spaľovanie TKO v priestoroch spoločnosti v Mojšovej Lúčke sa uvažuje s vybudovaním spaľovne TKO s ročnou kapacitou 60 – 80 tis. ton odpadu. Z pohľadu kapacity teda nemožno hovoriť o mestskej spaľovni TKO (nesúlad s územným plánom Mesta a zároveň nesúlad UPD VÚC Žilinského kraja) a zároveň sa nedá hovoriť o energetickom využití  pre prospech Mesta a jeho obyvateľov (nesúlad s energetickou koncepciou mesta Žilina).  

Výhody :
-	Mesto by malo koncovku na zneškodňovanie TKO ako alternatívu oproti skládkovaniu v P. Chlmci v súčasnej podobe.  
Nevýhody:
-	neuvažuje s triedením odpadu,
-	energetická náročnosť, 
-	vyššia cena na zneškodnenie jednotky odpadu,
-	vysoké vstupy do technológie, 
-	riziko vzniku emisií, 
-	výstupy, ktoré vznikajú pri spaľovaní odpadu - popol, škvara v objeme cca. 25 % v pomere k spaľovanému odpadu a ročne cca. 8 - 9  tis. ton nebezpečného odpadu (prach a prachové filtre),
-	môžu sa vyskytnúť negatívne následky likvidácie odpadu spaľovaním z oblasti  celého regiónu, ale aj mimo regiónu,
-	nevyriešené uskladnenie popola a nebezpečného odpadu,
-	z pohľadu legislatívy krátkodobo udržateľný spôsob bez ďalších investícií v podobe triediacej linky, kompostárne, intenzifikácie separácie.

III. VARIANT - INTENZIFIKÁCIA SEPARÁCIE, TRIEDENIE, ZHODNOTENIE ODPADU A NÁSLEDNÉ SKLÁDKOVANIE

Spoločnosť T+T, a.s. v Dolnom a Hornom Hričove spúšťa koncom roku 2011 automatizované mechanické spracovanie komunálneho odpadu (TKO) s minimálnymi negatívnymi vplyvmi na  životné prostredie, s využitím Eurofondov na obstaranie BAT technológie. Ide o zmenu v nakladaní s komunálnym odpadom, ktorá spočíva v maximálnom zhodnotení zložiek komunálneho odpadu.  Ide o vybudovanie : 

1.	Zariadenia na spracovanie separovaného odpadu - triedenie vyseparovateľných zložiek z TKO na triediacej linke a sekundárne dotriedenie zložiek, ktoré sú separované priamo u pôvodcov. Ide o papier, plasty, sklo, železné a neželezné kovy a kompozitné obaly. Kapacita zariadenia je  2 000 t, výhľadovo až 4 000 t upravených odpadov ročne. Výstupom z triediarne bude balíkovaný papier, balíky plastov (PET, fólie) a drť tvrdých plastov, ako aj vytriedené železné, neželezné kovy a sklo  budú odovzdané konečným spracovateľom. Zostávajúci nevyužiteľný odpad bude odvážaný na zneškodnenie na skládku inertného odpadu.
2.	Automatická triediaca linka na TKO - výroba paliva zo zmesového TKO, súčasťou technológie je oddelenie zložiek, ktoré nie sú vhodné na výrobu paliva. Kapacita zariadenia je 40 000 t TKO na vstupe ročne = cca 12 250 t vyrobeného paliva ročne. Konečným technologickým procesom výroby  paliva s vysokou výhrevnou zložkou, je jemné drvenie odpadu, ktorý je vhodný na zhodnocovanie pre priemyselnú výrobu – cementárne a vápenky, fluidné kotly.  
Automatická triediaca linka dokáže z celého množstva TKO vytriediť približne 1/3 BRO. Zákonná povinnosť od roku 1. 1. 2013, po tomto termíne už nie je možno BRO zneškodňovať skládkovaním, ale musí sa zhodnocovať (kompostovanie, výroba  bioplynu, energie, spaľovanie pri energetickom využití). Ročne sa na území Mesta vyprodukuje približne 10 000 ton BRO, ktorý sa bude zhodnocovať kompostovaním. Finálnym produktom bude približne 7 000 ton kompostu, ktorý sa dá využiť na rekultiváciu zelených plôch, finalizovať ako komodita na predaj, prípadne využiť na rekultiváciu skládky TKO v P. Chlmci.         
  Približne 1/3 z celého objemu TKO, ktorý vstúpi do triediacej linky 
     zostane vo forme ťažkej frakcie, inertného odpadu, ktorý už nemá negatívne 
     vlastnosti TKO (zbavený biologicky rozložiteľného odpadu, horľavého odpadu) a je 
     ho možné zneškodňovať skládkovaním bez nutnosti vynaloženia 
     vysokých nákladov na vybudovanie novej skládky, ako je to pri skládke na TKO, 
     prípadne, a cena za samotné skládkovanie tohto odpadu je približne 50% z ceny za 
     skládkovanie TKO v súčasnosti. 
3.	Kompostové hospodárstvo - výroba kompostu z biologicky rozložiteľného odpadu (BRO) aeróbnou fermentáciou z vyseparovaných organických zložiek TKO v aeróbnom fermentore EWA. Kapacita zariadenia je  16 000 t BRO na vstupe ročne = 13 200 t vyrobeného kompostu ročne. 
Výhody:
	-     nie sú potrebné investície na nové technológie, 
-	nezmenený systém zberu,
-	zabezpečenie vývozu a zhodnocovanie odpadu, zneškodnenie odpadov typu O, zber nebezpečných odpadov zachovaný, 
-	aj keď ide o BAT technológiu, vďaka tomu že je celý projekt financovaný na 50 % zo zdrojov EÚ nemôže vytvárať zisk (5 rokov) a preto sa všetky príjmy budú premietať do nákladov triediaceho zariadenia.

Nevýhody:
-	vysoká investičná náročnosť novej technologickej linky, vrátane nevyhnutnej infraštruktúry a kontajnerov na separovaný zber,
-	prevádzkové náklady spracovania komunálneho odpadu na technologickej linke sú vyššie ako skládkovanie odpadov (hlavne z dôvodu energetickej náročnosti spracovania), výstupom je však alternatívne palivo (30% objemu), ktoré je možné uplatniť na trhu (súčasná cena cca 10 EUR/tona).

NÁVRH RIEŠENIA ODPADOVÉHO HOSPODÁRSTVA MESTA ŽILINA NA ROKY 2012 AŽ 2020
	
	Za posledné mesiace sme absolvovali niekoľko rokovaní s niekoľkými subjektmi, ktoré nám ponúkali rôzne technológie a spôsoby nakladania a zneškodňovania TKO. Boli medzi nimi aj technológie, ktoré ešte ani nie sú overené a odskúšané v praxi, takže pri nich bolo ťažké predpovedať ekonomické a ekologické dopady. Pri technológiách, ktoré fungujú na princípe termického zneškodňovania odpadov by určite došlo k zvýšeniu ceny na jednotku TKO, tým pádom by muselo prísť k zvýšeniu poplatku pre obyvateľov, prípadne by Mesto muselo zvýšené náklady sanovať zo svojho rozpočtu.  

Ekonomický odhad jednotlivých variantov riešenia  

I.	variant - skládkovanie na skládke TKO v Považskom Chlmci - súčasnosť

	množstvo TKO v tonách	€/t	Spolu v €	
Zber, zvoz, manipulácia	30 000	48	1 440 000	
Poplatok za uloženie 	30 000	37	1 110 000	
SPOLU			2 550 000	

II.	variant - termické zneškodňovanie TKO

	množstvo TKO v tonách	€/t	Spolu v €	
Zber, zvoz, manipulácia	30 000	48	1 440 000	
Poplatok za termické zhodnotenie	30 000	85	2 550 000	
SPOLU			3 990 000	

Pozn. z dostupných informácií nie je zrejmé, či je v poplatku zahrnutý aj poplatok za uloženie odpadu a likvidáciu vzniknutého nebezpečného odpadu

III.	  variant - intenzifikácia separácie, triedenie, zhodnotenie odpadu a následné skládkovanie

	množstvo TKO v tonách	€/t	Spolu v €	
Zber, zvoz, manipulácia	30 000	48	1 440 000	
Poplatok za uloženie inertného odpadu	10 000	20	200 000	
Spracovanie BRO	10 500	30	315 000	
SPOLU			1 955 000	

Po zhodnotení všetkých variantov či už s pohľadu ekologického, ekonomického, reálnosti ako aj legislatívy o d p o r ú č a m e v budúcnosti postupovať podľa III. variantu t.j. 
Intenzifikácia separácie, triedenie, zhodnotenie odpadu a následné skládkovanie.

Odôvodnenie	:
-	vyšší podiel separácie zákonom stanovených komodít (zákon 223/2001 Z. z. o odpadoch, § 39 – povinnosť separácie skla, plastov, papiera, kovov od 1.1. 2010) na predpokladaných 15% vytriedených komodít z komunálneho odpadu,
-	zvyšných 85% komunálnych odpadov bude spracovaných v technologickej linke, s výstupom 30% alternatívneho paliva, 30-35% BRO (separácia BRO odložená zákonom, schválená Stratégia obmedzovania ukladania BRO na skládky odpadov s definovanými cieľmi, predpoklad je rok 2013), 5% kovov, 25-30% zvyškových inertných odpadov umiestnených na skládke,
-	spracovanie biologicky rozložiteľného odpadu formou fermentácie a následným kompostovaním a zhodnotenia výstupnej suroviny (využitie na rekultivácie mestských zelených plôch, sanácie narušených území v Meste a prímestských častiach),
-	realizáciou bude dosiahnuté zhodnotenie 70-75% komunálnych odpadov, čo je v súlade s legislatívou EU – Smernica 2008/98/ES o odpade (rámcová smernica o odpade) od roku 2020 bude možné skládkovať maximálne 50 % odpadu.

-	Smernica 94/62/ES o obaloch a odpadoch z obalov, hraničný termín 31.12.2012 pre nové členské krajiny, povinnosť je dosiahnu minimálne recyklačné ciele pre materiály v odpadoch z obalov: 60 % hmotnosti pre sklo, 60 % hmotnosti pre papier a kartón, 50 % hmotnosti pre kovy, 22,5 % hmotnosti pre plasty, započítava sa výlučne materiál, ktorý sa recykluje späť na plasty a 15 % hmotnosti pre drevo.